![](https://hrvatskonebo.org/wp-content/uploads/2024/07/Scholz-Vucic-Beograd-litij-EU-Kosovo-Srebrenica-Bratunac-e1721473989104.jpeg)
“Mercedes” dolazi u Srbiju (a ne u Imotsku krajinu)
Nižu se kritičke reakcije na najnovije zatopljavanje odnosa između Njemačke i Srbije te Europske unije i Srpstva. Bošnjački političar Šemsudin Mehmedović (SDA) izjavio je jučer da članovi diplomatskih izaslanstava nekih europskih država u BiH dolaskom u Bratunac stavljaju znak jednakosti između genocida i poricatelja genocida po izravnom nalogu iz Bruxellesa, a to da čine zbog važnog rijetko metala litija, koji bi trebao biti crpljen u Srbiji. Dio bošnjačkih političkih, medijskih i društvenih struktura ne može se pomiriti ni s dolaskom diplomatskog izaslanstva EU-a u BiH u Bratunac, gdje je ono položilo cvijeće za civilne srpske žrtve rata, koje idu na dušu Armiji BiH.
Bratunac se nalazi nedaleko od Srebrenice; u tom području vodile su se prije genocida u Srebrenici žestoke bitke između srpskih snaga i Armije BiH. U borbama ili u kolektivnim odmazdama i zločinima ubijene su tisuće bošnjačkih vojnika i civila od srpskih snaga, ali i tisuće srpskih vojnika i civila od Armije BiH.
Obitelji i udruge bošnjačkih žrtava genocida u Srebrenici oštro reagiraju zbog postupka europskih diplomata, a ima i prijetnja članovima izaslanstva EU-a koji su posjetili Bratunac. Time nastavljaju kurs nepriznavanja vlastitih, muslimansko-bošnjačkih zločina, to jest zlodjela počinjenih od pripadnika, postrojbi i zapovjedništava Armije BiH, smatraju promatrači koji ne pripadaju (pro)bošnjačkomu političkom korpusu.
Scholz u Beogradu radi litija, EU potpisao memorandum sa Srbijom u kojem se ističe njezino strateško značenje za EU
Beograd je upravo posjetio njemački kancelar Scholz radi dogovora s Vučićem o crpljenju rijetkog metala litija, koji je potreban njemačkoj industriji za proizvodnju električnih automobila. Istodobno, u Beogradu je potpisan memorandum između EU i Srbije u kojem se ističe strateško značenje Srbije za EU zbog nekih sirovina, pa tako i litija, kojim ona raspolaže.
Na taj način, ocjenjuju kritički promatrači, i EU i Njemačka zažmirili su na sve negativnosti kojih ima u Srbiji i na sve pojave koje su nespojive s europskim demokratskim standardima i s pravnom stečevinom EU-a, a isto tako zažmirile su i na neusklađenost srbijanske vanjske politike sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a. Srbija naime nije do danas uvela sankcije Rusiji, nego i s njom ostvaruje suradnju, problematičnu za zapadne zemlje.
Srbija na temelju litija i suradnje s Njemačkom i EU-om planira svoj gospodarski rast
Srbija iskazuje punu spremnost za suradnju s Njemačkom i EU-om. U tu zemlju bogatu litijem i još nekim sirovinama ušle bi strane investicije radi osposobljavanja rudarenja i prerade litija za potrebe njemačke industrije, ali njezin predstavnici inzistiraju i na tomu da Srbija proizvodi od dijela iskopanog litija baterije za automobile. A već ovih dana u Kragujevcu počinje serijska proizvodnja električnih automobila.
Stanovništvo na područjima gdje bi iskopavao litij te ekološke i druge udruge i neke stranke žestoko se protive eksploataciji litija u Srbiji, zbog opasnih ekoloških opasnosti za dotična područja. Tvrde da će s njih stanovništvo morati iseliti.
Crpljenje i prerada rudače bogate litijem – „prljava industrija“; Kina ima globalni monopol na litij
Više europskih zemalja raspolaže rudnih zalihama litija većima od Srbije, ali ga ne mogu iskoristiti zbog protivljenja javnosti njegovoj eksploataciji, budući da su crpljenje i prerada rudače u kojoj ima litija povezani s velikim rizicima i štetama za okoliš. Eksploatacija litija smatra se „prljavom industrijom“.
U proizvodnji litija i po količinama kojima raspolaže prednjači i ima gotovo globalni monopol Kina, čiji su električni automobili zbog toga i drugih kineskih prednosti opasna, nepobjediva konkurencija europskoj i američkoj automobilskoj industriji. Stoga gospodarski posrnula Njemačka sada nastoji smanjiti ovisnost o kineskom litiju i kineskim električnim baterijama za vozila za električni pogon i za hibridna vozila.
„Mercedes“ dolazi u Srbiju (a ne u Imotsku krajinu)
Zainteresiranost EU-a i država članica za Srbiju zbog njezinih ekonomskih prednosti naglo je ovih dana porasla. Predsjednik srbijanske vlade Miloš Vučević izjavio je danas da se sastao s glavnim direktorom njemačke tvrtke „Mercedes“ i da njezin dogovoreni dolazak u Srbiju znači da je Srbija politički i ekonomski sigurna te da je to najbolja pozivnica za stotine drugih tvrtki da dođu u Srbiju.
„I danas je glavni direktor (Ola Källenius) rekao da nema nijednog modela automobila koji nema nekoliko dijelova proizvedenih u Srbiji. Tu je Kontinental, Bosch. Pitajmo naše sugrađane Mađare što je značilo kada je ’Mercedes’ došao do njih. Tako mislim da treba razvijati nuklearni energetski program. Mađari, Hrvati, Bugari i Slovenci nisu propustili tu prigodu“rekao je Vučević za TV Pink.
Mehmedović; Scholzov posjet „instruirao vrh EU-a uoči summita u Beogradu o sirovinama s poricateljem genocida Vučićem“
Mehmedović tu novi dinamiku suradnje EU-a, a napose Njemačke, sa Srbijom gleda drukčijim očima. On smatra da je Scholzov posjet „instruirao vrh EU-a uoči summita u Beogradu o sirovinama s poricateljem genocida Vučićem“. Tvrdi da su „žrtve genocida na prodaju kao litij“. Gorko aludira da takav pristup „već daje rezultate u Ukrajini. Europa na udaru ruskog svijeta, a njegova mikro-verzija jest srpski svijet, kojem se divite zbog poslovnih ugovora i sirovina u Srbiji.“
Hrvatsko nebo